Södra vårdskolan 
Halmstad
PU-Om
ht 98
grupparbete
i fothälsovård

OLIKA TYPER AV FOTSKADOR

Författare
 
Lena
Persson
Gun
Ahlberg
Eva-Lena
Rosander Burnesson

Innehållsförteckning

Bakgrund			sida 3
Syfte
Mål
Frågeställning
Metod
Resultat			
Diskussion			sida 7
Litteraturförteckning		sida 7 

Bakgrund
Vi, elever på Södra vårdskolan hade som uppgift att i ämnet fothälsovård inlämna en av 5 föreslagna gruppuppgifter. Vi valde uppgiften: Olika typer av fotskador.

Syfte
Att kunna redogöra för ett visst antal skador i foten och att tillsammans diskutera, ventilera, och tillgodogöra varandra våra kunskaper och synpunkter.

Mål
Att vi trots långa avstånd ska kunna enas omkring ämnet, att vi ska få en helhet i grupparbetet, att vi ska lära oss att kunna förstå och behandla olika skador och därigenom vara observanta på vårdtagarnas fötter, så att vi ska kunna hjälpa, och lindra olika besvär och smärtor.

Frågeställning 
Vad är en hälsporre?
Vad betyder bursit?
Vilka symtom har en stressfraktur?
Hur behandlar man en öm häl?
Vad är en distorsion?
Varför söver man ner patienten när man drar rätt leden?

Metod
Litteraturstudier, internetundersökningar och samarbete med varandra via vår First Class server på Södra vårdskolan i Halmstad.

Resultat

Hälsporre
Hälsporre=exostos(benutskott) på undersidan av hälbenet
Under hela foten finns en kraftig senskida, dess uppgift är att skydda muskler och leder.
Baktill fäster den i hälbenet och framtill i tårnas undersida. Vid stark påfrestning, upprepade tryck eller skador bildas det en pålagring på senskidan vid fästet till hälbenet - en s k sporre.

Symtom
Om det blir en inflammation eller irriterat vid sporren blir symtomen
1.	smärta i hälen
2.	brinnande känsla i hälen
3.	

Hälsporre på hälbenets undersida.
Bilden hämtad ur boken Sköt om dina fötter

ont vid belastning, men hälen kan också vara öm i obelastat
       tillstånd

Behandling, egenvård
1.	skor med mjuk klack
2.	hälkuddar
3.	ej för stora påfrestningar, som långpromenader, gympa o dyl

Behandling läkare
1.	cortisoninjektioner
2.	anti-inflammatoriska mediciner
3.	operation där sporren avlägsnas

Bursit
Bursit är en inflammation i en bursa (slemsäck).

Bursa = en vätskefylld bindvävssäck som finns kring kroppens leder och gör det möjligt till de stora förskjutningar som sker mellan olika vävnader vid rörelse tex mellan hud och skelett vid knäböjning.

Vid ökat tryck irriteras den underliggande slemsäcken och det blir en inflammation mellan slemsäck och led.
Normalt innehåller inte slemsäcken särskilt mycket vätska men vid en inflammation spänns slemsäcken ut, ett sk hygrom.

Slemsäcksinflammation vid hälsenan.
Bilden hämtad ur
Boken
Fothälsovård

Symtom
1.	hudrodnad
2.	värmekänsla
3.	svullnad
4.	
Hälsena
Inflammerad
slemsäck

Inflammerad
slemsäck

rörelsesmärta och försämrad funktion
Behandling
1.	punktering av slemsäcken och cortisoninjektion
2.	operation där slemsäcken avlägsnas
3.	vila

Stress- eller marschfraktur på foten och underbenet
Stress- eller marschfraktur drabbar i regel joggare, löpare eller de som går långt och mycket. 
Den kan uppkomma vid upprepad belastning på skelettet och kan då i vissa fall drabbas av brott. En vanlig typ av utmattningsbrott drabbar främst något eller några av de fem mellan- fotsbenen, vanligast det andra eller tredje.
Mellanfotsbenen, (metatarsalbenen) som sitter strax bakom tåbenen breder ut sig som en solfjäder från fotrotsbenen (tarsalbenen) och har till uppgift att ge stöd när tyngden ska överföras från hälen till stortån vid gång och eftersom de är mycket tunnare än fotrotsbenen och skall bära ca en tredjedel av kroppsvikten, kan detta medföra skador såsom t e x Stress- eller Marschfraktur.
Symtom
•	
Stressfraktur i andra mellanfotsbenet.
Bilden hämtad ur boken Sköt om dina fötter.

Stressfraktur i andra mellanfotsbenet.
Bilden hämtad ur boken Sköt om dina fötter

smärtor i förfoten vid belastning

Behandling, egenvård
•	vila
•	inte belasta foten för mycket under 6-8 veckor
•	använda fotriktiga, bekväma och ej för smala skor

På röntgen syns frakturen i regel som en tunn spricka. Efter läkning kan man känna en förtjockning. Det har bildats en benpålagring omkring frakturen.
Andra ben, som också kan drabbas är skenben och hälben.

Behandling, läkare
Frakturen brukar läkas utan komplikationer och utan att man behöver gipsa, men i vissa fall 
t e x när skenbenet drabbas kan dock en gipsning bli nödvändig.

Öm häl och smärtor i hälens trampdyna
Symtom
Smärtor runt fettdynan, på hälkanten eller i hela hälen när man står eller går.
Detta kan bero på att det kraftiga fettpolstret, som har till uppgift att minska trycket på hälbenet vid belastning, avtar och flyter ut. Man känner smärta i hälen och detta kan medföra att man på grund av det onda omedvetet ändrar sitt gångmönster. Ofta får man förhårdnader med smärtsamma sprickor runt hälen.
.
Vad kan orsaken vara?
Det är i regel svårt att diagnostisera smärtor i hälen, men vanliga orsaker kan vara
•	inflammation i akillessenan
•	inflammation i bindvävnaden (fungerar bl a som stödjevävnad och förekommer överallt i kroppen i olika former, allt efter vävnadens egenskaper) 
•	förändringar i underhuden (subcutis)
•	utnötta fettvävnader (som i friskt tillstånd skyddar mot köld och mekanisk skada)
•	artrit (inflammation av en led)
•	artros (förslitning av ledbrosken oftast på grund av felställning av foten. Ett följdtillstånd efter en skada eller en sjukdom i leden)

Behandling, egenvård
•	slipa på förhårdnader och sprickor 
•	smörja dagligen med en fet salva.
•	använda skor med hälkappa, för att hålla hälen på plats så att den inte glider i skon.
•	lägga något stötdämpande material under hälen i skon (skumgummikudde)

Randöm häl.
Smärta runt hälen kan mildras med en hälkorg.
Bilden hämtad ur boken Sköt om dina fötter

Behandling fotterapeut eller läkare
Fotterapeuten kan också behandla förhårdnader och hudsprickor, och göra specialavlastningar i stötdämpande material.  
Om man söker läkare kan man få en remiss till en ortopedteknisk avdelning, där man tillverkar bl a fotbäddar, som går upp en liten bit runt hälen och håller hälkudden på plats.
I regel går besvären över av sig själv.

Stukning
Med en stukning (distorsion) menar man  en översträckning så att ledändarna går i från varandra, men glider tillbaks på sin plats igen.
Skador av detta slag uppstår genom olika former av yttre våld, varvid ledkapslen och de olika ligmenten utsätts för mer eller mindre svåra slitningar.

Vid stukning är det bra att stödja foten med en elastisk binda.
Bilden hämtad på internet

Symtom
•	Smärta
•	Ömhet
•	Svullnad

Behandling
•	Vila
•	Elastisk binda
•	Andra stödförband
Förbanden behålls i regel endast en kort tid. Efter detta bör leden tränas upp till normal rörlighet, eventuellt genom lämplig sjukgymnast.

Urledsvrickning
Med en urledsvrickning (luxation) menas en översträckning där ledändarna inte går tillbaka till sitt rätta läge.Det uppstår blödningar i och omkring leden och ofta utökas utsöndringen av ledvätska. 
Den första åtgärden blir i dessa fall att dra leden rätt, sk. reposition, vilket bör göras snarast möjligt efter skadan.
På grund av smärtan och muskelsammandragningarna kring leden måste repositionen ofta utföras under narkos. 
Vissa människor har benägenhet för täta urledsvrickningar i samma led, sk. habituell luxation. Detta kräver många gånger kirurgisk behandling, som går ut på att förstärka leden. Den övriga behandlingen går ut på att låta leden vila t.ex. genom elastiska bindor, gipsning och andra stödjeförband. I regel behöver förbanden endast användas en kortare tid. Träning av leden bör göras efter behandlingen för att leden skall återfå sin normala rörlighet, ofta  är det behov av lämplig sjukgymnastik.

Allmänt om stukning/vrickning
Stukning/vrickning på foten inträffar ofta når man trampar fel eller missar ett hopp på ett sådant sätt att foten vrids för mycket inåt. Vid både distorsion och luxation kan ett eller fler ledband slitas av helt eller delvis med skador på ledkapslen och blödningar  i och omkring leden som följd. Starka smärtor, svullnad och inskränkt rörlighet höra till bilden. Om ett ledband slits av, särskilt ett yttre, blir leden onormalt rörlig, särskilt åt sidan. 

Bland komplikationerna kan nämnas en tendens till återkommande stukningar  även vid mindre belastning och på lång sikt kan leden bli försliten om ledytorna inte längre passar helt mot varandra. Det kan ofta vara svårt att avgöra om det är en stukning/vrickning eller ett brott och då blir en röntgenundersökning nödvändig.     
Diskussion
När man ska göra ett grupparbete och bor långt ifrån varandra måste området innefatta som här flera olika uppgifter (skador), så att man kan dela upp arbetet i olika delar och sedan hjälpas åt att sammanställa via grupprummet i servern. Det är svårt att träffas ytterligare med så många mil emellan. Distanskurser, måste bygga på ett system som gör att man kan genomföra alla arbeten med kommunikation via datorn. Att kunna samarbeta via nätet oavsett geografiskt avstånd är en utmaning som ger oss erfarenheter, som vi säkert kommer att få nytta av i framtidens IT-samhälle.

Litteraturförteckning

Bra Böcker, LäkarLexikon. Lademann Forlags A/S, Fabbri´s Guida Medica och Bokförlaget Bra Böcker AB, Höganäs 1981

Johansson Gullvi, Schenkmanis Ulf, Sköt om dina fötter. City Tryck, Karlstad 1997

Matell G, Reichard H, Akutmedicin. Studentlitteratur  

Ottosen Emil, Fothälsovård. Bonnier Utbildning AB och Universitetsforlaget AS, Stockholm1994

Internet http://www5.torget.se/halsa/